![N. Bonnevie](img/male.jpg)
N. Bonnevie
![Mann](img/tng_male.gif)
1. N. Bonnevie (sønn av Jacob Aall Bonnevie og Anne Johanne Daae). Familie/Ektefelle/partner: S. Gram. [Gruppeskjema] [Familiediagram]
2. Jacob Aall Bonnevie ble født 31 Des 1838 , Oslo, Norway; døde 13 Aug 1904, Linköping, Sweden; ble begravet 19 Aug 1904, Vår Frelsers gravlund. Notater:
{geni:occupation} Skolemann og politiker, Minister, Statsraad, Member Of Parliament,
{geni:about_me} Jacob Aall Bonnevie, født 31. desember 1838, fødested Christiania, død 13. august 1904, dødssted Linköping, Sverige. Skulemann og politikar. Foreldre: Ekspedisjonssekretær, seinare borgarmeister Honoratus Bonnevie(1797X1848) og Sophie Augusta Baumann (1804X95).
Gift 1) 17.7.1863 med Anne Johanne Daae (18.12.1839X3.12.1876), dotter til sokneprest Hans Daae (1808X65) og Anne Johanne Christie (1812X93); 2) 11.10.1878 med Susanne Bryn (4.9.1848X8.4.1927), dotter til stadsfysikus Thomas Bryn(1813X1902) og Christine Emilie Caroline Richter (1826X69).
Bror til Mathilde Dietrichson (1837X1921); far til Kristine Bonnevie (1872X1948) og Carl Emil Christian Bonnevie (1881X1972; sjå NBL1, bd. 2); verfar til Vilhelm Bjerknes (1862X1951), Alfred Bryn (1862X1937), Conrad Svendsen (1862X1943) og Margarete Bonnevie (1884X1970); morfar til Alf Bryn (1889X1949) og Conrad Bonnevie-Svendsen (1898X1983); morfars far til Conrad Vogt-Svendsen (1914X73); verbror til Ludvig Vilhelm Dahl (1826X87; sjå sst., bd. 3), Lorentz Segelcke (1829X1910; sjå sst., bd. 13) og Lorentz Dietrichson (1834X1917); morbror til Anna Dahl Munch (1856X1932) og Ludvig Dahl (1864X1934).
Jacob Bonnevie var ein av dei fremste skulepolitikarane i Noreg i dei siste tiåra av 1800-talet, både som skuledirektør i Trondheim, som statsråd og stortingsmann og som medlem av ei rekkje offentlege kommisjonar.
Bonnevie tok examen artium 1856, byrja deretter å studere realfag ved universitetet og blei cand.real. 1863. 1862 blei han tilsett som adjunkt ved Christiania katedralskole og 1865 som overlærar ved Kristiansands latinskole. I 1872, 34 år gamal, blei han utnemnd til skuledirektør i Trondhjems stift, den første utan embetseksamen i teologi, og sat i stillinga til 1894. Han var statsråd i Kyrkjedepartementet 1889X91 og direktør for Den norske Enkekasse 1894X1904.
Bonnevie sin innsats for allmugeskulen og for den høgre skule var omfattande. 1865 kom han med i kommisjonen til revisjon av den høgre skulen, med Hartvig Nissen som formann. Som einaste realist i komiteen fekk han avgjerande innverknad på utbygging av realfaga både i middelskulen og i realgymnaset, som blei oppretta ved lova om høgre allmennskolar (1869). Han ivra for styrking av matematikk, ikkje minst for at analytisk geometri skulle ha ein sentral plass i pensum på reallina, og argumenterte sterkt for at også eksamen frå realgymnaset skulle godkjennast som opptaksgrunnlag til studium ved universitetet. Han følgde opp lova med å lage lærebøker for middelskulen (og seinare også for gymnaset) i både geometri (1870) og algebra (1871). Bøkene var banebrytande og blei brukte, i lite omarbeidde utgåver, i omlag 80 år.
Som skuledirektør gjorde han seg ved sjølvsyn grundig kjent med allmugeskulen i stiftet, og bidrog konkret til kvalitetsheving gjennom etterutdanning av lærarane. Han la for dagen eit balansert pedagogisk skjønn og gav rettleiingog praktiske råd.
Bonnevies posisjon som leiande skulepolitiske talsmann i Høgre, ved sida av Nils Hertzberg, og som nasjonal autoritet i skulesaker gav han plass i dei fleste store skulekommisjonane sist på 1800-talet, m.a. i kommisjonen for ordning av abnormskulane (1877), som førte til eiga lov 1881, i Seminarkommisjonen (1880) for forlenging av stiftseminara sine kurs og oppretting av lærarinneseminar, og i kommisjonen for allmugeskulen (1885), som førte til lova om folkeskulen 1889. Som statsråd i Kyrkjedepartementet i Emil Stang sitt første ministerium bar han ansvaret for gjennomføringa av lova om folkeskulen, og utarbeidde raskt landet sin første læreplan for skuleslaget. Den blei følgt oppmed ei relativt omfattande undervisningslære for lærarane (1892) for dei fleste av skulens fag, eit teiknehefteverk (1893) og ei lærebok i historie (1894). Frå 1891 var Bonnevie formann i den første eksamenskommisjonen for lærarskolane og frå 1898 første formann i Undervisningsrådet, som han gav ei sterk stilling. Han deltok elles i den nasjonale leiinga av arbeidet for dei blinde. Han var medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab frå 1872.
Jacob Bonnevie var ein kunnskapsrik politikar med utprega logisk talent, som tok sine standpunkt relativt uavhengig av andres meiningar. Han var stortingsmann 1880X97, fire periodar for Trondheim, ein for Fredrikstad og den sistefor Nedenes amt, heile tida medlem av Kyrkjekomiteen. Etter kvart blei han sett på som ein moderat høgremann, men var likevel for å styrte ministeriet til Johan Sverdrup i 1889. I 1895 var han svært aktiv som Høgre sin eine talsmann i kompromissforhandlingane mellom dei tre politiske partia, og var ein av forslagsstillarane til 7. juni-vedtaket av 1895, som la grunnlaget for den siste store unionskomiteen. I neste omgang fekk han i oppdrag å danne ei XsamlingsregjeringX, men måtte gi opp forsøket. Han trekte seg frå aktiv politikk på det nasjonale planet 1897.
Bonnevie hevda konservative standpunkt i både språk- og kvinnesak. 1877 uttalte han såleis i eit foredrag at lærarane i allmugeskulen burde tale korrekt riksmål, og at skulebarna etter dei 2X3 første åra på skulen også måtte læreseg å bruke det. Han møtte motbør for denne meininga. Derimot vekte synet hans på kvinna (1880) lite negativ merksemd. Han hevda, mellom anna, at ho var, meir enn mannen, merkt av Xfølelsens inderlighed og styrkeX, og at ho visteXutrætttelighed i det små, sagtmodighed i strid, tålmodighed i lidelse og ydmyghed i seierX. Ho var Xikke skikket for tummelen i verden, men i hjemmet øves hennes gjerningX.
Jacob Bonnevie døydde 1904 under eit skulemøte på Lunnevad i Östergötland.Jacob giftet seg med Anne Johanne Daae 17 Jul 1863, Kragerø, Telemark, Norway. Anne (datter av Hans Hansson Daae og Anne Johanne Christie) ble født 18 Des 1839 , Bergen, Hordaland, Norway; døde 3 Des 1876, Trondheim, Sor-Trondelag, Norway. [Gruppeskjema] [Familiediagram]
3. Anne Johanne Daae ble født 18 Des 1839 , Bergen, Hordaland, Norway (datter av Hans Hansson Daae og Anne Johanne Christie); døde 3 Des 1876, Trondheim, Sor-Trondelag, Norway. Barn:
- Sofie Honoria Bonnevie ble født 28 Aug 1864 , Oslo, Norway; døde 15 Apr 1928, Oslo, Norway.
- Hanne Bonnevie ble født 23 Aug 1866 , Oslo, Norway; døde 15 Aug 1934, Oslo, Norway.
- Sofie Augusta Bonnevie Bryn ble født 9 Aug 1868 , Kristiansand, Vest-Agder, Norway; ble døpt 23 Aug 1868 , Kristiansand; døde 29 Mar 1942, Vestre Aker; ble begravet , Vestre Gravlund.
- Kristine Elisabeth Heuch Bonnevie ble født 8 Okt 1872 , Trondheim, Sør-Trøndelag, Norway; døde 30 Aug 1948, Oslo, Norway; ble begravet , Vår Frelsers gravlund.
- 1. N. Bonnevie
- J. Bonnevie
- C. Bonnevie
Generasjon: 3
6. Hans Hansson Daae ble født 14 Nov 1808 , Leikanger, Sogn og Fjordane, Norway (sønn av Anders Ludvigson Daae og Øllegaard Sophie Sofie Lem); døde 17 Sep 1865. Notater:
{geni:occupation} Prest
{geni:about_me} Se Slektene Daae boken side 62
--------------------
Hans og Anne hadde 10 barn.Hans giftet seg med Anne Johanne Christie 17 Jun 1834, Bergen, Hordaland, Norway. Anne (datter av Eilert Christian Brodtkorb Christie og Anna Eilertine Brodtkorb) ble født 22 Mai 1812 , Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway; døde 8 Mar 1893. [Gruppeskjema] [Familiediagram]
7. Anne Johanne Christie ble født 22 Mai 1812 , Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway (datter av Eilert Christian Brodtkorb Christie og Anna Eilertine Brodtkorb); døde 8 Mar 1893. Barn:
Generasjon: 4
12. Anders Ludvigson Daae ble født 4 Jan 1758 , Lindaas (sønn av Ludvig Daae og Drude Catharina Haar); døde 18 Mai 1816, Leikanger. Notater:
{geni:occupation} Sogneprest, Prost
Anders giftet seg med Øllegaard Sophie Sofie Lem. Øllegaard (datter av Hans Hansen Lem og Elisabeth (Elsebe) Marie Sørensdatter Hess) ble født 23 Nov 1779 , Stange, Stange, Hedmark, Norge; døde 29 Okt 1809, Sjøstrand, Leikanger, Sogn og Fjordane, Norge. [Gruppeskjema] [Familiediagram]
13. Øllegaard Sophie Sofie Lem ble født 23 Nov 1779 , Stange, Stange, Hedmark, Norge (datter av Hans Hansen Lem og Elisabeth (Elsebe) Marie Sørensdatter Hess); døde 29 Okt 1809, Sjøstrand, Leikanger, Sogn og Fjordane, Norge. Barn:
- 6. Hans Hansson Daae ble født 14 Nov 1808 , Leikanger, Sogn og Fjordane, Norway; døde 17 Sep 1865.
14. Eilert Christian Brodtkorb Christie ble født 29 Feb 1780 , Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway (sønn av Johan Koren Christie og Anne Thue Ross Brodtkorb); døde 20 Apr 1855, Kristiansund. Notater:
{geni:about_me} Postmester og kjøbmand i Kristiansund. Gift 21/08/1811 i Surnadal/Kristiansund med sin kusine Anna (Johanna) Eilertine Brodtkorb.
Eilert giftet seg med Anna Eilertine Brodtkorb 21 Aug 1811, Surnadal. Anna (datter av Hans Rasmus Peter Brodtkorb og Alethe Margrethe Mechlenborg Friis Luytkis) ble født 21 Sep 1789 , Kristiansund; døde 24 Aug 1856, Kristiansund. [Gruppeskjema] [Familiediagram]
15. Anna Eilertine Brodtkorb ble født 21 Sep 1789 , Kristiansund (datter av Hans Rasmus Peter Brodtkorb og Alethe Margrethe Mechlenborg Friis Luytkis); døde 24 Aug 1856, Kristiansund. Barn:
- 7. Anne Johanne Christie ble født 22 Mai 1812 , Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway; døde 8 Mar 1893.
- Hans Adolf Christie ble født 6 Apr 1814 , Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway; døde 11 Mai 1887, Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway.
- Wilhelm Frimann Christie ble født 4 Nov 1816 , Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway; døde 2 Okt 1902, Kristiansund, Møre og Romsdal, Norway.